Leidinys „Rokiškio krašto šventovės ir varpai“ – jau bibliotekose ir prekyboje (foto) (0)
![Leidinys „Rokiškio krašto šventovės ir varpai“ – jau bibliotekose ir prekyboje (foto)](/cache/images/0/5/0/a/3/050a349fdbf521733a15e8b04dbf4a8454cdbe1b.png)
Birželio 7 d. Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešojoje bibliotekoje pristatytas unikalus leidinys „Rokiškio krašto šventovės ir varpai“. Leidinio leidėjas ir generalinis rėmėjas – Kunigo švietėjo Jono Katelės labdaros ir paramos fondas. Šio fondo valdytojas Leonardas Šablinskas dėjo dideles pastangas, kad šis leidinys išvystų dienos šviesą. Prie leidybos lėšomis prisidėjo ir Rokiškio rajono savivaldybė.
Į knygos pristatymą susirinko pilna salė susidomėjusių Rokiškio rajono gyventojų, bibliotekininkų. Atvyko ir leidiniui įžangą „Kada ir kam skambina varpai“ parašęs etnologas prof. Dr. Libertas Klimka, tekstus rengusi Giedrė Mičiūnienė, redaktorė Indrė Klimkaitė. Leidinio fotografas Darius Baltakys į knygos pristatymą negalėjo atvykti. Leidėją už įdėtas pastangas pasveikino Rokiškio rajono savivaldybės Komunikacijos ir kultūros skyriaus vyriausioji specialistė Janina Komkienė, Rokiškio rajono vietos veiklos grupės atstovės Milda Ulevičienė ir Raimonda Stankevičiūtė – Vilimienė. Koncertavo Rokiškio Rudolfo Lymano muzikos mokyklos mokytojų ansamblis, kuriame smuiku grojo Laima Plepienė, altu – Dalia Bartninkienė, akordeonu – Rasa Petručionienė. Prie renginio muzikinės dalies prisidėjo ir Leonardo Šablinsko anūkės Patricija, Faustina, Marija ir Beatričė, atėjusios pagerbti savo senelio darbų.
Bibliotekos direktorė Alicija Matiukienė ir Leonardas Šablinskas pasirašė leidinio dovanojimo sutartį. Keturiasdešimt šios knygos – albumo egzempliorių atiteko bibliotekai ir bus padalinti visiems jos filialams.
Kaip pristatydama knygą minėjo bibliotekos direktorė A. Matiukienė, leidinys „Rokiškio krašto šventovės ir varpai“ – tai mūsų krašto varpų istorija, apimanti 13-21 amžius. Leidinyje pirmą kartą publikuojami į vieną vietą surinkti duomenys apie rajone esančius varpus, juos gaminusius meistrus. Ruošiant leidinį, vyko mokslinės ekspedicijos į Rokiškio šventoves – bažnyčias ir cerkves. Ekspedicijų tikslas – suregistruoti turimus varpus, juos nufotografuoti, išmatuoti varpų aukštį, diametrą, raidžių dydį, identifikuoti tekstus, esančius ant varpų, bei aprašyti varpo puošybą. Leidinyje varpai aptarti įvairiais aspektais: religiniu, kultūriniu, technologiniu. Leidinys pilnas informacijos įvairių sričių atstovams – amatų, kalbos, fotografijos, geografijos, istorijos, heraldikos, geneologijos, dailės, keramikos, etnografijos, religijotyros, architektūros, kraštotyros... Didele dalimi leidinys – meno albumas, tačiau jį priskirti vien šiai sričiai būtų netikslu. Pakalbinti Rokiškio krašto varpininkai, užrašyti jų pasakojimai. Šiuolaikiniams varpams varpininkai nebereikalingi – juos atstoja elektroninis skambinimo mechanizmas, tačiau jis neatstos žmogaus įdėto į skambinimą jausmo.
Leidinyje aprašyti Rokiškio krašto varpininkų išgyvenimai, įdėti į skambinimo procesą. „Varpai – tai pakylėjimas“, - sakė Suvainiškio bažnyčios varpininkė Danutė. „Varpai – tai mano džiaugsmas“ – su šypsena paminėjo Žiobiškio bažnyčios varpininkė Teresė. „Varpai – tai džiaugsmas ir liūdesys“, - kartojo Salų varpininkė Stanislava. „Varpai – tai tikėjimas“, - džiaugsmu švytėjo Onuškio buvusio varpininko Romualdo akys.
Varpus etnologas Prof. Dr. L. Klimka priskiria kultūros paveldui. Jo įžangoje sakoma, kad: „Šio leidinio tikslas – supažindinti Rokiškio dekanato parapijų bendruomenes ir krašto svečius su dar menkai ištyrinėtu ir lankymui beveik nepritaikytu bažnytinių varpų pasauliu. Kad dar geriau pažintume savąjį kraštą ir jo bažnyčių sakraliąsias vertybes bei dvasinius turtus. Prabilę varpai pasakoja ir apie save, ir apie parapijos istoriją.“
Varpų mokslinis tyrinėjimas ekspedicijose, varpų istorinių datų atpažinimas ir rūpestis dėl apsaugos suvienijo dviejų organizacijų – Kunigo švietėjo Jono Katelės labdaros ir paramos fondo bei Lietuvos kampanologų draugijos – narius bendram tikslui, leidžiant albumą. Lietuvos kampanologų draugija šiemet pažymi 5 metų sukaktį. Nors tai ir nedidelis laiko tarpas, tačiau nuveikta tikrai nemažai. Kampanologų draugijos pagrindą sudaro rokiškėnai – prezidentas L. Šablinskas, kanclerė Audronė Vainauskaitė. Ši draugija organizavo ekspediciją 2015 metais, kurioje buvo identifikuotas Kriaunų bažnyčios varpas, nulietas 13 amžiuje. Kampanologų draugijos narių – mokslininkų Dr. Gintauto Žilėno, profesoriaus L. Klimkos - įžvalgos leido nustatyti šio varpo unikalumą. Draugija rengia ekspedicijas, bendradarbiauja su bendraminčiais Lenkijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Čekijoje. Užsimezgus bendrystei su Italijos kampanologais, gimė idėja išlieti naujus Rokiškio bažnyčios varpus. Liejimo procesas įvyko seniausioje Europoje Fonderia Pontificia Marinelli liejykloje. Viešnagės liejykloje Italijoje momentai bei varpų liejimo procesas parodytas filmuotoje medžiagoje, pavadintoje „Skambanti istorija“. Ją pristatė A. Vainauskaitė, kampanologų draugijos kanclerė, kuri sakėsi esanti daugiau metraštininkė.
Į biblioteką buvo atgabenta ir Šv. Mato, mažesniojo Rokiškio bažnyčios varpo, liejimo forma, kuri bevežant subyrėjo. Kaip sako kampanologų draugijos prezidentas L. Šablinskas, „varpai suskambėjo, forma subyrėjo“. Ji jau atliko savo paskirtį.